- Viniční dům Kartuziánský lis v Mělníku
- Barokní sýpka v Brníkově
- Budova kampeličky v Podbradci
- Bývalá železniční stanice Horní Jiřetín
- Bývalý pivovar Postoloprty
- Dům čp. 3 na Mírovém náměstí v Postoloprtech
- Budova nové radnice v Postoloprtech
- Budova bývalé restaurace Pod lesem čp. 2119 v Tylově ulici v Litvínově
- Rieckenova vila u textilní továrny v Šumné-Litvínově
- Textilní továrna v Šumné-Litvínově
- Úpravna vody Bílý potok – Meziboří
- Pivovar v Lišnici
- Barokní sýpka (bývalá tvrz) v Lišnici
- Bývalý statek čp. 14 v centru Polerad
- Nádražní budova v Chotyni
- Bývalá venkovská usedlost (hotel RON) u kostela svatého Mikuláše v Mikulášovicích
- Fara u kostela Navštívení Panny Marie v Lobendavě
- Ambity křížové cesty u kostela svatého Jiří ve Chřibské
- Bývalé děkanství u kostela svatého Jiří v Horním Slavkově
- Skalní most Bastei
- Lesní divadlo u Sloupu v Čechách
- Mayerův gloriet v Karlových Varech
- Egermannův dům čp. 100 v Novém Boru (Pivovar Born)
- Bývalá plynárna ve Hřensku
- Budova pošty čp. 55 v Novém Boru
- Gloriet nad bývalou Střelnicí u České Kamenice
- Altán na Jehle u České Kamenice
- Torzo střeleckého sloupu pod Jehlou v České Kamenici
- Bývalá Střelnice ve Sládkově ulici v České Kamenici
- Altán na pěšině nad Máchovou ulicí v České Kamenici
- Vila Franze Matzkeho v Máchově ulici v České Kamenici
- Bývalý vrchnostenský špitál v České Kamenici
- Severočeské divadlo opery a baletu v Ústí nad Labem
- Vinice v Brné
- Café Henke v Rumburku
- Obřadní síň hřbitova v Kralupech nad Vltavou
- Automatické mlýny
- Sluneční hodiny ve Vehlovicích
- Hospodářský dvůr – Palmův statek v Jablonném v Podještědí-Markvarticích
- Dům U Zlaté hvězdy čp. 11 v ulici 5. května v Mělníku
- Dvůr Hořín
- Budova vlakového nádraží Duchcov
- Budova bývalého německého gymnázia v Duchcově
- Budova gymnázia v Masarykově ulici v Duchcově
- Bývalá Odborná horní škola pro severozápadní Čechy v Bezručově ulici v Duchcově
- Hospodářský dvůr v Želénkách
- Meteorologický sloup v Městském parku v Hrádku nad Nisou
- Budova bývalé manufaktury v ulici Gen. Svobody v Hrádku nad Nisou
- Budova banky na náměstí Osvoboditelů v Hradci Králové
- Bývalý palác Občanské záložny v ulici V Kopečku v Hradci Králové
- Bývalý palác Záložního úvěrního ústavu na Velkém náměstí v Hradci Králové
- Bývalá Státní odborná škola koželužská v Hradci Králové
- Budova muzea v Hradci Králové
- Tyršův dům v Tyršově ulici v Mělníku
- Budova bývalého gymnázia v Tyršově ulici v Mělníku
- Knihtiskárna Jiřího Jelena v ulici U Tanku v Mělníku
- Radnice na náměstí Míru v Mělníku
- Dům čp. 27 na náměstí Míru v Mělníku
- Dům U Zlatého hroznu na náměstí Míru v Mělníku
- Bývalá Okresní hospodářská záložna v ulici Fibichova v Mělníku
- Husův dům u evangelického kostela v Mělníku
- Hradiště – archeopark svatý Jan v Netolicích
- Kamenný stůl v Běhánkách
- Sluneční hodiny u rozhledny Stradonka
- Mlýn u Karkulky na potoce Žejdlík v Košticích
- Hüttichův statek ve Třtěně
- Budova bývalé měšťanské školy v Jirkově
- Dřevěné úly u jižní terasní zdí v zámeckém parku v Libochovicích
- Altán v lázeňském parku ve Mšeném-lázně
- Lázeňský Pavillon Dvorana ve Mšeném-lázně
- Sýpka v Lenešicích
- Sýpka (špýchar) zvaná Čertův mlýn u zámku Budenice
- Barokní kaštanová alej Zlonice – zámek Budenice
- Altán v parku v Zákolanech
- Sluneční hodiny na Komenského náměstí v Kralupech nad Vltavou
- Kapucínský klášter u zámku Mnichovo Hradiště
- Sala terrena u zámku Mnichovo Hradiště
- Lanová dráha v Mariánských Lázních
- Památník Antonína Dvořáka (původně barokní špitál) ve Zlonicích
- Původní převodové kolo z miřejovické elektrárny na břehu Vltavy v Kralupech nad Vltavou
- Původní regulátor otáček z miřejovické elektrárny na břehu Vltavy v Kralupech nad Vltavou
- Květinové hodiny v ulici Boženy Němcové v Chomutově
- Obří sedačky v Čermákových sadech v Rakovníku
- Bývalé popraviště na Šibeničním vrchu u Bečova nad Teplou
- Bývalá pozorovatelna civilní obrany na Hostibejku v Kralupech nad Vltavou
- Altán v areálu Zahnovy vily v Kamenickém Šenově
- Zděný Holubí dům u čp. 297 v Luhu v Raspenavě
- Meteorologický sloup u kolonády v Lázních Libverda
- Gloriet na kolonádě v Lázních Libverda
- Altán Mariánského pramene na kolonádě v Lázních Libverda
- Altán Eduardova pramene na kolonádě v Lázních Libverda
- Fara ve Valči
- Pozůstatky vodní kaskády v zámeckém parku ve Valči
- Teatron v zámeckém parku ve Valči
- Pivovarské sklepy v zámeckém parku ve Valči
- Letohrádek v zámeckém parku ve Valči
- Zámecký skleník ve Valči
- Gloriet (vyhlídkový altán) v zámecké zahradě v Ploskovicích
- Torzo oranžérie v zámeckém parku v Ploskovicích
- Štola Schachtenstein
- Lesní kavárna v Bílině-Kyselce
- Altán původního pramene Bílinské kyselky v Bílině-Kyselce
- Hudební altán u lázeňského domu Bílina v Bílině-Kyselce
- Letohrádek Milešov
- Vila Pfaffenhof (zámeček Fafák – Veveří) u továrny Richard v Litoměřicích
- Malé Litoměřice
- Radovesická výsypka
- Hospodářská usedlost u čp. 5 v Brňanech
- Altán bývalého akvária v sadech Československé armády v Chomutově
- Dřevěná stáj na rozcestí ve Dřevcích
- Hvězdárna Staré (Třebívlice)
- Cihlářská pec u Hnojnice
- Údajná kaple u silnice v České Vsi (Jablonné v Podještědí) – ve skutečnosti hasičská zbrojnice
- Sruby Na Tokáni
- Park Boheminium (Mariánské Lázně)
- Vysoká pec v Šindelové
- Důlní díla Přebuz
- Bytex, pondělí 26/3/2012
- Bytex, neděle 25/3/2012
- Bytex, sobota 24/3/2012 (doplněno)
- Bytex do půl roku zmizí z mapy Rumburku
U silnice mezi zdejším zámkem a nynějším obecním úřadem stojí v Lišnici budova barokní sýpky, údajné bývalé tvrze.
Objekt je kulturní památkou:
Barokní sýpka pochází z roku 1691, později byla upravována.
Sýpka je zděná omítnutá budova na obdélném půdorysu. Dle okenních otvorů lze usuzovat na dvoupodlažní interiér, který však nebyl ověřen. Severovýchodní průčelí chrání v dolní části nízký sokl, který obíhá celou stavbu. Nároží jsou zpevněná šikmými opěráky, sahajícími až pod hlavní římsu a směrem nahoru se zužujícími. Takové opěráky jsou i u všech ostatních nároží sýpky. Uprostřed severovýchodní fasády se nachází velký a široký obdélný otvor pro posuvná dřevěná dvoukřídlá vrata. Symetricky jsou rozmístěné také okenní otvory horního podlaží. Jde o čtyři drobné obdélné, na šířku orientované okenní otvory s ven se rozšiřující špaletou (nad okny je špaleta rozšířená do mírného segmentového oblouku). Otvory jsou zabezpečené mříží. V dolním podlaží jsou kromě vrat tři další otvory. Vpravo od vrat je to velké obdélné okno, vyplněné skleněnými cihlami, vlevo od vrat pak dvě obdélná, na šířku orientovaná okna – opět se skleněnými cihlami. Fasádu ukončuje profilovaná hlavní římsa.
Dvouosá severozápadní stěna má sokl dvoustupňový, dvakrát je odstupňována i dolní část opěráků. Obě osy v obou podlažích vyplňují stejné okenní otvory, jako jsou v horní části severovýchodního průčelí. Mezi okny v horním podlaží se na stěně nachází obdélná deska s erbem. Erb je dělený. V obou polovinách jsou dvě ratolesti, směřující do stran, odlišného provedení. Nahoře je korunka, na níž navazuje klenot. Jde o čelně situovanou polopostavu, oděnou v plátové zbroji. Má zdvižené paže, ohnuté v lokti, ruce směřují k hlavě, opatřené helmou. Po stranách erbu jsou rozevlátá přikryvadla. Vpravo a vlevo od heraldické figury se nachází letopočet 1732 (vlevo 17, vpravo 32). Pod erbem je vyrytý nápis: „LEOP. FRAN / AVDRITZKI VON AVDRITZ H. / AVF LISCHNITZ V. STEINWASSER“.
Jihozápadní fasáda má v horním podlaží pět symetricky rozmístěných okének stejných, jako na severovýchodní straně. Otvory v úrovni dolního podlaží jsou zhruba rozmístěny v osách podlaží horního. Na levé straně jsou tři vysoké obdélné otvory, na straně pravé pak dva na šířku orientované obdélné otvory – všechny vyplněné skleněnými cihlami. Jihovýchodní průčelí je v dolní části zakryté přístavkem z vlnitého plechu. V úrovni horního podlaží je na pravé straně stejný otvor, jako na ostatních fasádách, na levé straně pak obdélný podávací otvor.
Sýpka má valbovou střechu s námětkem, krytou dvojitě kladenými bobrovkami. Na střeše se nacházejí volská okna. Na severovýchodní a jihozápadní straně jsou pravidelně rozmístěná ve dvou úrovních – v dolní jsou čtyři a v horní pak tři. Na severozápadní a jihovýchodní straně je jedno, velmi široké.
Barokní stavba jednoduššího provedení sloužila jako součást hospodářského zázemí lišnického zámku, je tak dokladem dobového způsobu hospodaření; díky svému umístění je rovněž výrazným prvkem urbanistické struktury obce.
Původní evidenční list památky:
Špýchar v jihovýchodní části obce na návrší. Obdélná jednopatrová budova, nároží zpevněné eskarpiony. Materiál je pravidelně tesaný kvádřík, místy prokládaný. Okénka malá, obdélná se segmentovým uzavřením, dřevěné ostění, nahoře překládané trámky. Na průčelní straně erb se znakem Audrisků z Audritz, Lischnitz 1732. Uvnitř dvoupatrové trámové stropy. Střecha valbová, tašky.
Zajímavé je, že NPÚ ani jednou nezmiňuje jinými zdroji opisovanou verzi, že šlo původně o tvrz, jak např. uvádějí mapy.cz:
V obci Lišnice se nachází bývalá raně gotická tvrz. Jedná se o celokamennou budovu se sedlovou střechou, která před dostavbou zámku sloužila jako hlavní sídlo v obci. Na budově spatříte erb rodu Raachentaux. Tvrz není přístupná, je využívána obecním úřadem.
První písemná zmínka o obci Lišnice pochází z roku 1480. Uprostřed obce byla raně gotická tvrz, která před postavením zámku sloužila jako hlavní panské sídlo. Nároží tvrze bylo zpevněné vysokými opěráky. V roce 1691 byla tvrz přestavěna na barokní sýpku. Na severozápadní stěně se dochovala deska s erbem. Sýpka je využívána obcí a je nepřístupná. V roce 1958 byla sýpka vyhlášena kulturní památkou.